![Img For Fb 1200x628 Konteo](https://pcblog.atlatszo.hu/wp-content/uploads/sites/21/2021/12/img_for_fb_1200x628_konteo-300x180.png)
Pillanatkép a Telegramon működő magyar összeesküvéselmélet-hívő csoportokról
Az internet és a közösségi média megjelenése soha nem látott terepet biztosít a dezinformáció, a fake news és az összeesküvés-elméletek...
A Donald Trump elleni merényletkísérlet „magyarázataként” számos összeesküvés-elmélet terjed világszerte, így a magyar nyilvánosságban is. Miközben ezek érthető pszichológiai igényeket elégítenek ki, komolyan aláássák a bizalmat a politikai rendszerben, felerősítik a polarizációt, sőt a politikai erőszak általános legitimációjához is hozzájárulnak.
Már Kennedy vagy Reagan esetében sem érték be a magányos elkövető magyarázatával
Ha egy (volt) elnökre rálőnek, nem lehet elkerülni a konteókat. Noha az 1963. november 22-ei Kennedy-gyilkosság után a Lyndon B. Johnson elnök által felállított Warren-bizottság jelentése nem talált arra utaló bizonyítékot, hogy a merényletet elkövető volt tengerészgyalogos, Lee Harvey Oswald bármifajta csoport részeként vagy konspirálva követte volna el tettét, a gyilkosságot követően az eseményekről rengeteg konteó kapott szárnyra. Volt, aki abban hitt, hogy a CIA a saját hatalmának megőrzése miatt gyilkoltatott elnököt, mások szerint a maffia a szervezett bűnözés elleni kormányzati fellépést akarta így leállítani, de a kubai válság után alig egy évvel az a magyarázat sem maradhatott ki, hogy szovjet vagy kubai diverzánsok álltak a háttérben. A konteók időtállóságában persze az amerikai hivatalos szerveknek is megvan a maguk felelőssége, amelyek nem segítették a tisztánlátást. Egy újabb, immár 1979-es bizottsági jelentés ugyanis nem zárta ki sem a „konspirációt”, sem azt, hogy egynél több merénylő volt a helyszínen.
A Ronald Reagan elnök elleni 1981-es merényletkísérletet követően is tobzódhatott a nagyérdemű az összeesküvés-elméletekben. Annak ellenére, hogy viszonylag gyorsan kiderült, az elkövető egy pszichológiailag instabil személy, aki az akkor 18 éves Jodie Foster iránt táplált erotomán téveszméi miatt követte el tettét, sokan politikai összeesküvést sejtettek a háttérben. Már akkor is bármilyen helyzetben bevethető klisé volt, hogy a merényletkísérlettel csak más politikai botrányokról kívánták elterelni a figyelmet, de voltak, akik Reagan-ellenes republikánus lázadást láttak bele.
A Trump-merénylet konteós interpretációi
A huszadik századi példákból is látható, hogy a politikai erőszakot leegyszerűsítő és megmagyarázó konteók kitűnően alkalmasak a választók befolyásolására vagy a politikai establishment iránti (köz)bizalom aláásására. Ez alól a Donald Trump volt elnök és republikánus elnökjelölt elleni merényletkísérlet sem kivétel. Az incidenst követően ugyanis azonnal megindult a konteók áradata, hatásukat pedig különösen felerősítette a hamis információkat gyorsan terjesztő információtechnológia és a közösségi média. Ezeket két fő csoportba sorolhatjuk.
Külföldi konteók Magyarországon
Miközben a független média a Donald Trump elleni támadásról szóló hamis információk leleplezésével és cáfolásával van elfoglalva, a kormányzati irányítású médiumok számos jobboldali, hazai vagy külföldi eredetű konteót terjesztenek. A Robert Fico elleni támadás óta fideszes politikusok és véleményformálók azt állítják, hogy Ficot „békepártisága” tette célponttá, a támadás mögött pedig baloldali radikálisok találhatók.
A kormányzat kontrollálta média az amerikai jobboldali sajtóból emellett három konteót vett át, ezek szerint: (1) Joe Biden személyesen felelős a támadásért gyűlöletkeltő retorikája és a volt elnök fokozott fizikai védelmének elutasítása miatt; (2) az amerikai liberális média gyűlöletkeltése vezetett az erőszakhoz, az elkövető felbujtásához; (3) Soros György fia, Alex Soros személyesen is megfenyegette Trumpot egy golyó ütötte lyukat ábrázoló kép posztolásával.
Az összeesküvés-elméletek pszichológiája és politikai következményei
A politikai gyilkosságokkal kapcsolatos nyomozások, magyarázatok és az ezekkel összefüggésben keletkező konteók továbbra is foglalkoztatják az emberek fantáziáját. Ennek részben az az oka, hogy a politikailag turbulens időszakokban, krízisek során vissza akarjuk szerezni a kontrollt életünk és a világ rendjébe vetett hitünk fölött, ezzel is kompenzálva az új vagy kiszámíthatatlan események által kiváltott stresszt és félelmet. Erre pedig kitűnően alkalmasak az összeesküvés-elméletek, mivel a tények hiányos ismeretében is világos, leegyszerűsített magyarázattal szolgálnak komplex fejleményekre, sokszor ráerősítve az adott személy már létező és elfogult hiedelmeire.
A rendkívül polarizált magyar közvélemény erre meglehetősen fogékony. A Political Capital legutóbbi kutatása szerint ugyanis a magyar választók nagyrészt a politikusokat látják gyűlöletkeltőnek: a megkérdezettek 80 százaléka érzékeli úgy, hogy a politikusok gyűlöletet szítanak a velük szemben álló politikusok ellen. Mindez visszahat a politikusok polarizált megítélésére is, hiszen a kormánypárti szavazók 48%-a látja az ellenzéki politikusokat gyűlöletkeltőnek, míg a kormánypártiakat nem. Az ellenzéki szavazóknak csak 36%-a vélekedik így, fordított előjellel.
Mint minden összeesküvés-elmélet, a most terjedők is erodálják a magyar politikai rendszerbe és a politikai elitbe vetett bizalmat, nem mellesleg – bár látszólag épp azt kárhoztatják – növelik a politikai erőszak kockázatát és legitimációját.
Győri Lóránt, a PC geopolitikai elemzője
További elemzéseinkért látogasson el a Political Capital honlapjára.
Az internet és a közösségi média megjelenése soha nem látott terepet biztosít a dezinformáció, a fake news és az összeesküvés-elméletek...